Author: Mónika
Last saved by: Kovács Nándor
Company: PH-ÚJSZÁSZ

ÚJSZÁSZ VÁROS
TELEPÜLÉSFEJLESZTÉSI
KONCEPCIÓJA

Jóváhagyta
Újszász Város Képviselő-testület
60/2003. (V.20.) számú
határozatával.

Tartalom
Bevezetés
I. Természeti adottságok
II. A település térbeli elhelyezkedése, regionális kapcsolatai és a településszerkezet
III. Településtörténet
IV. Demográfiai viszonyok
1. Népesség
2. A lakosság foglalkoztatási szerkezete és a munkanélküliség:
V. Lakáshelyzet
VI. Gazdaság
1. Mezőgazdaság
2. Ipar
3. Szolgáltatás
VII. Műszaki infrastruktúra
1. Közlekedés
2. Kommunális ellátás
VIII. Intézményi és szociális ellátás
1. Egészségügy és szociális ellátás
2. Oktatás, művelődés, közösségi élet és civil szervezetek.
IX. Sport és idegenforgalmi adottságok
X. Az épített és a természeti környezet értékei
XI. Környezetvédelem
XII. SWOT analízis
XIII. Hosszú távú stratégiai célok – prioritások
XIV. Fejlesztési javaslatok
1. Gazdaságfejlesztés
2. Vonzó településarculat megteremtése
3. Új térszerkezethez történő alkalmazkodás
XV. A koncepció megvalósítását segítő humán és intézményi háttér
A helyzetelemzéshez felhasznált források:

Bevezetés

Újszász város jelenleg hatályos rendezési terve 1989-ben készült. Az önkormányzat 11/1991. (VI. 3.) számú rendeletében a tervet elfogadta, illetve jóváhagyta.
A megváltozott társadalmi, gazdasági helyzet és a tulajdonviszonyok változása a külterületen igényelte, hogy a jóváhagyott terv felülvizsgálatra és módosításra kerüljön. Újszász nagyközség külterületének rendezési és építési előírásairól szóló 11/1996. (IX. 30.) számú önkormányzati rendelet módosította az 1991. évben elfogadott rendezési tervet.
    
Az időközben bekövetkező jogszabályi változások, az építésügyi igazgatás újra szabályozása indokolja az új követelményeknek megfelelő településrendezési terv elkészítését. A településfejlesztési koncepció a készülő településrendezési tervnek – amely szerkezeti és szabályozási tervből, és az utóbbihoz kapcsolódó helyi építési szabályzatból áll - az előzménye, megalapozása, amely az önkormányzat településfejlesztési döntéseit tartalmazza.
Újszász Város Településfejlesztési Koncepcióját, hosszútávra - 15 év - tervezzük.

A településfejlesztési koncepció képviselő-testületi határozattal történő elfogadása az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 7. § (3) a) pontja értelmében történt.

I. Természeti adottságok

A település igazgatási területe 58,20 km^2, azaz 5.820 hektár, ebből belterület 517 ha, míg a külterület nagysága 5.303 ha.
Újszász a Jászság kistáj területén helyezkedik el, melynek területe 700 km^2. Magyarország kistáj kataszterében azonosító száma: 1.7.15.
A kistáj 85 és 105 m közötti tengerszint feletti magasságú enyhén D felé lejtő, túlnyomórészt folyóvizek által feltöltött síkság. A felszínt a kanyargós, sekély holtmedrek, s a hozzájuk csatlakozó árterek uralják. A kistáj hasznosítható anyaga az agyag, és ÉNY-on a parti dűnékből a homok.

A terület a mérsékelten meleg-száraz és a melegszáraz övezet határán terül el. Az évi napfénytartam 2000 óra, a nyári összege 800-820 óra, a téli 190 óra. Az évi középhőmérséklet 10,2 - 10,3 ^oC, a vegetációs időszak átlaghőmérséklete 
17,2 ^oC. A csapadék évi átlaga 520 - 550 mm, a vegetációs időszak átlaga 320 mm.
Uralkodó szélirány az ÉNY-i, az átlagos sebesség 2,5-3,0 m/s. A kevés és szeszélyes eloszlású csapadék határozza meg a termesztést.

Az árvizek a Zagyván és a Tápión kora tavasszal, míg a kisvizek ősszel gyakoriak. A Zagyva vízminősége IV-V. osztályú (szennyezett - erősen szennyezett), a Tápió vize III. osztályú, szennyezettsége tűrhető.
A talajvíz mélysége 2-4 m között van. Az ártézi kutak mélysége kevéssel haladja meg a 100 m-t, a vízhozamuk nem éri el a 100 l/p-et.
A nagyobb mélységű rétegvizek nyomásállapota semleges, vagy pozitív, szennyezett talajvíz leszivárgásának lehetősége minimális. A természetes hidrogeológiai védettsége 100-200 év.

Uralkodó talajtípusa a külterület D-DNY-i részén (∼60 %) alföldi mészlepedékes csernozjom és réti csernozjom, a Zagyva mentén réti talaj, sok helyen szikes foltokkal (szolonyeces réti talaj). Fizikai talajféleség tekintetében uralkodóan vályog és agyagos vályog. Talajértékszám 50-80 közötti, a szikes foltokon 10-20 közötti. A földterület átlagos aranykoronaértéke 25,94 AK, kistérségi viszonylatban magas.

A kistáj a Tiszántúli flórajárásba tartozik, potenciális erdőtársulásai között meghatározóbbak a fűzligetek, a tölgy-kőris-szil ligeterdők, a pusztai tölgyesek és a gyöngyvirágos tölgyesek. Az erdőművelésbe bevont területeken keménylombos, zömében fiatalkorú erdők díszlenek.
A mezőgazdaság által művelt területek jellemző kultúrái a búza, az őszi árpa, a kukorica és a cukorrépa.
II. A település térbeli elhelyezkedése, regionális kapcsolatai és a településszerkezet

Újszász Magyarország keleti részén, Szolnoktól 18 km-re, Jász-Nagykun-Szolnok megye nyugati szélén fekvő, Pest megyével határos település.
A szolnoki agglomeráció belső övi települései közé tartozik, közeli szomszédtelepülései Szászberek és Zagyvarékas, melyekre vonzása kiterjed. Fekvéséből adódóan Abony és Tápiógyörgye, részben pedig Cegléd településekkel (valamennyi Pest megye) ellátási kapcsolatban van.
A középfokú ellátását Szolnok város biztosítja. A felsőfokú ellátás megoszlik több nagyváros: Szolnok, Jászberény, Kecskemét, Szeged és Budapest között.
A települést érintő 32. sz. főközlekedési út biztosítja a közúti összekötést a megyeszékhellyel és Jászberénnyel. Kapcsolata a megyeszékhellyel meghatározó, a fő munkaerő foglalkoztató helyek Szolnokon vannak, ahová a napi ingázás a vasúti közlekedést igénybe véve történik. Újszász fontos vasúti csomópont, a Szolnokról jövő vasútvonal háromfelé - Budapest, Hatvan és Vámosgyörk irányába - ágazik szét. 

Az önkormányzat tagja a Szolnok és Kistérsége Együttműködési Társulásnak, valamint az Alsó-Zagyva Menti Együttműködési Társulásnak. Újszász város egyben az Észak-Alföldi Régió része, melyet Jász-Nagykun-Szolnok, Hajdú-Bihar és Szabolcs-Szatmár-Bereg megye alkot.

Újszász igazgatási területét északon és északkeleten átszeli két élővize, a Zagyva és mellékfolyója, a Tápió. Határát a vízszabályozások előtt több vízfolyás is tagolta. A két folyó összefolyásától délnyugatra épült ki a település belterülete, azok jobb partján.
A város központja a templom körüli területen alakult ki, sűrűn beépített épületekkel. A település többi utcája jó vonalvezetésű, széles utca. A város keleti oldalán, a Zagyva folyó mentén csatlakozik a belterülethez a Parkerdő, mely pihenési és sportolási igények kielégítésére alkalmas terület.
Újszász területét a Budapest-Újszász-Szolnok vasúti fővonal két részre osztja. A vasúttól keletre helyezkedik el a település ősibb és nagyobb része, míg a vasúttól nyugatra, a jelenlegi Kastély Otthon körül alakult ki az újabb, de kisebb lakosságszámú településrész, a mai Kertváros. A két településrész között a 3122. számú Abony-Újszász összekötő út biztosít közúti kapcsolatot. A gyalogos kapcsolatot a vasútállomásnál a Dózsa György út vonalában lévő gyalogos felüljáró biztosítja.
A település jelenlegi központja a Szabadság tér – Kossuth út – Szent István tér– Bajcsy Zsilinszky út által határolt terület. Az igazgatási és egyéb közintézményeknek a városközpont ad helyet.
A „Kertváros” településrész központja a vasúti felüljáró közelében lévő Táncsics Mihály út és Iskola út mentén kiépült iskola, óvoda és vegyesbolt térsége.

III. Településtörténet

Az eredetileg Szász vagy Szászi nevet viselő település az Árpád-korban keletkezett, de az Újszász - Nagykáta vasútvonal építési munkálatai során találtak római kori pénzeket is.
Újszász néven először 1424-ben tűnik fel, miközben a régi alak, a Szászi párhuzamosan tovább él. Az írott forrásokban a németek jelenlétére semmi nem mutat a helységnéven kívül. Az is elképzelhető, hogy a település eredeti neve a „Zaas” nemzettségből ered, és az államalapítás időszakában e nemzettség tulajdona volt e terület.

Határában uradalmi gazdasági központok voltak. A település építkezésében a fűrészelt oromdíszítésű, tornác nélküli házak a jellemzőek. Gazdálkodásában az uradalomhoz köthető legeltető szarvasmarha- és juhtartás, valamint a paraszti jellegű birkatartás játszott fontos szerepet. Szokásaik főleg vallásos jellegűek, ezek közül említést érdemelnek a betlehemezés, a búcsúk, továbbá az egyházi ünnepi körmenetek. A pásztorok egészen a legutóbbi időkig ezüstgombos lajbit, magas tetejű tollas kalapot viseltek. Gazdag táltos- és boszorkányhit, illetve lélekhit jellemezte a községet.

Első okleveles említésekor, 1347-ben már kőtemploma van, tehát a jelentősebb falvak közé tartozik. A XIV-XV. század fordulóján a pusztára a jász székszervezet terjesztette ki fennhatóságát, kiknek közössége összeütközésbe került saját, helyben lakó kapitányaival. Az 1424-től név szerint ismert itteni jász kapitányok az újszászi, a XVI. század végétől Újszászy nevű köznemesi család ősei.
Mátyás 1462-ben az itt birtokos Gozthany Pál, Újszászi Mihály pap, Újszászi György és Újszászi Mihály jogait megerősítteti. A mohácsi vész, illetve Buda török kézre jutása után az Újszászy család új generációja marad itt birtokosként. A falu a 15 éves háború során (1593-1606) elnéptelenedett, majd 1744-től népesült be véglegesen. A XVIII. század második harmadában az Orczy család – kiknek bárói rangot a XVII. század végén Orczy István szerzett – birtokába jutó pusztára 9 majorsági család települt. 1744-től kezd kiépülni a templom körül a jelenlegi település magja. 1771-től maradt fenn az első községi pecsét. A pecsét felirata „UISZAS 1771”. Az állított, kissé ovális vonalkeret felső harmadában boltívesen elhelyezett szöveg alatti mezőben hegyével balra, élével lefelé fordított, vízszintesen lebegő, asszimetrikus ekevas fokából kinövő három gabonakalász látható, a középső egy kicsivel nagyobb. (A pecsét nagysága 20x23 mm.)
Az 1786-os összeírás és népszámlálás már kb. 633 lakosú jobbágyfaluról készül, ahol 69 lakóházat, 111 családot regisztrálnak. A falu fő tevékenysége a földművelés és a legeltető állattenyésztés. Az anyakönyveket 1787-től vezetik, ekkor létesítették a helyi lelkészséget, amelyet 1807-ben emeltek plébániai rangra.
Az 1828-as regisztrálás szerint iparosok még nem laktak a községben, de az 1848-as bevonuló honvédek között már van molnár, csizmadia, kovács és kereskedő. 

Kultúrtörténeti érdekesség, hogy Vörösmarty Mihály többször tartózkodott Újszászon. 1849-ben – a kormány Debrecenbe költözése idején, családjával szintén oda tartva – legkisebb gyermekét az Orczy birtokon gazdatisztként dolgozó öccsénél, Jánosnál hagyta, majd a szabadságharc bukása után Bajza József költőtársával együtt Újszászon rejtőzködött hosszabb ideig egy ház pincéjében. (Ez a ház ma is látható, továbbá az általános iskola, és a Parkerdőben található bújtatott iker vadgesztenyefa viseli a költő nevét.)

A római katolikus templom és az egyik Orczy-kastély építtetése Orczy Andor báró nevéhez fűződik a XIX. század második felében. Ő volt az, aki a település fejlődésére a legnagyobb hatással volt ez idáig. A vasút fejlesztése szintén az ő nevéhez kapcsolódik, Újszász fontos vasúti csomóponttá válik, az első szakaszt 1872-ben adták át (Rákos-Szolnok).
A lakosság jelentős része római katolikus vallású, a XIX. század közepétől azonban református vallásúak is érkeztek a településre, akiknek 1926-tól önálló anyakönyvvel rendelkező leány-egyházközségük volt. Ez 1946 óta anya-egyházközségként működik. A református templom építése jelenleg is folyamatban van, a munkálatok rövidesen véget érnek, ezzel pedig a településközpontban egy, a településképet meghatározó épület jön létre.

Az iskolai oktatásról először 1851-ből van dokumentum, mely szerint ez idő tájt 205 gyerek járt iskolába. 1859-ben két tantermes iskola épül a templom mellett, ez az úgynevezett „Tornyos” iskola. 1890-ben újabb két tantermes, ún. „Millenniumi” iskola épül, amelyet 1900-ban bővítenek ki négy tantermesre. 1913-ban alakult az iparostanonc iskola, amely egészen 1936-ig működött.

A XX. század elején megélénkül az addig szórványos ipar és kereskedelem. A legnagyobb üzem a gőzmalom volt, melyet 1910-ben nyitottak meg. A Nagyatádi-féle földreform során pedig 523 fő között összesen 600 kh földet osztottak ki, 27 fő pedig összesen 6 kh házhelyjuttatásban részesült.

Az I. világháborúban 110 újszászi halt meg a hadba vonultak közül. A II. világháború során, 1944-ben súlyos harcok zajlottak Újszász térségében, komoly emberi és anyagi áldozatot követelve. A visszavonuló németek 4 hidat robbantottak fel, és felgyújtották a templomot.

Az 1946. évi területrendezések során Újszászt Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegyéből Jász-Nagykun-Szolnok megye szolnoki járásához csatolták. Ez időszaktól kezdve a földbirtokviszonyok is gyökeresen megváltoztak, amelyek a rendszerváltást követően alakultak át ismételten.

A község 1970-ben kapta meg a nagyközségi címet, majd 1997. július 1-jével a Magyar Köztársaság Elnöke 191/1997. sz. határozatával Újszász nagyközségnek városi címet adományozott.

IV. Demográfiai viszonyok

1. Népesség

Újszász a török hódoltság idején többször elnéptelenedett, és csak 1744-től települt be véglegesen. A XVIII. század közepétől a népesség dinamikusan növekedett, amelyben döntő módon közrejátszott kedvező földrajzi helyzete, Szolnok város közelsége, valamint az, hogy a XIX. század második felétől a vasúthálózat kiépülésével igen jelentős vasúti csomóponttá vált.

A népesség alakulása a XVIII. század végétől kezdve:

Év | 1786 | 1828 | 1869 | 1880 | 1890 | 1900
Népesség | 633 | 1382 | 2671 | 3023 | 3535 | 4045

Év | 1910 | 1920 | 1930 | 1941 | 1949 | 1960
Népesség | 4260 | 4388 | 5460 | 5468 | 5807 | 6715

Év | 1970* | 1980* | 1990*
Népesség | 6912 | 6992 | 6789

(* az adatok a lakónépességre vonatkoznak.)

Külterületi népessége 1910-ben 787 fő, 1949-ben 1174 fő volt. 1913-ban Szilvásy Lajos még 16 külterületi lakott helyét sorolta fel. Ezek 1960-ig megszűntek. Napjainkban egy külterületi lakott tanya van Újszászon.

A népesség korcsoport szerinti megoszlása (1990):

Korcsoport | fő | Korcsoport | fő
0-4 | 354 | 45-49 | 407
5-9 | 386 | 50-54 | 440
10-14 | 496 | 55-59 | 469
15-19 | 609 | 60-64 | 411
20-24 | 391 | 65-69 | 364
25-29 | 360 | 70-74 | 200
30-34 | 426 | 75-79 | 249
35-39 | 515 | 80-84 | 156
40-44 | 468 | 85 fölött | 88

A 18 évesnél fiatalabb népesség korév szerinti megoszlása (1990):

Korév | fő | Korév | fő | Korév | fő
0 | 81 | 6 | 73 | 12 | 87
1 | 75 | 7 | 71 | 13 | 98
2 | 70 | 8 | 84 | 14 | 127
3 | 54 | 9 | 90 | 15 | 144
4 | 74 | 10 | 87 | 16 | 129
5 | 68 | 11 | 97 | 17 | 117

		A táblázatok adatait összesítve kiolvasható, hogy ekkor a 18 évnél fiatalabbak létszáma 1609 fő volt összesen, míg 60 éven felüli lakos 1468 fő élt a településen. Az 1990-es népszámlálási adatokat a 2000 és 2001-es települési népesség nyilvántartási adatokkal összevetve néhány lényeges demográfiai jellemzőt állapíthatunk meg.

 A népesség száma a települési népesség nyilvántartási adatok alapján:

Év | Állandó népesség | Lakónépesség
| Férfi | Nő | Együtt | Férfi | Nő | Együtt
2000. | 3356 | 3842 | 6838 | 3350 | 3459 | 6809
2001. | 3367 | 3472 | 6839 | 3395 | 3475 | 6870

A lakónépesség korcsoport szerinti megoszlása:

Év | 0-2 éves | 3-5 éves | 6-13 éves | 14-17 éves | 18-59 éves | 60- éves
| Férfi | Nő | Férfi | Nő | Férfi | Nő | Férfi | Nő | Férfi | Nő | Férfi | Nő
2000. | 91 | 106 | 116 | 90 | 339 | 309 | 158 | 129 | 1984 | 1838 | 662 | 987
2001. | 93 | 105 | 106 | 91 | 338 | 293 | 168 | 149 | 2021 | 1842 | 669 | 995

Év | 0-17 éves | 18-59 éves | 60- éves
| Férfi | Nő | Összesen | Férfi | Nő | Összesen | Férfi | Nő | Összesen
2000. | 704 | 634 | 1338 | 1984 | 1838 | 3822 | 662 | 987 | 1649
2001. | 705 | 638 | 1343 | 2021 | 1842 | 3863 | 669 | 995 | 1664

	Az adatokból kiolvasható, hogy a népesség elöregedő korstruktúrát mutat, ugyanis 1990-ben a 18 évnél fiatalabbak száma 1609 fő volt, ezzel szemben 2001-ben már csak 1343 fő. Ugyanekkor a 60 éven felüliek esetében 1468 fő szerepel 1990-ben, szemben a 2001. év 1664 fős létszámával. Az elöregedésben szerepet játszik az, hogy a fiatalok egy része elköltözik a településről (különösen szembetűnő ez a képzettebb munkaerő esetében), továbbá a halálozási arány (17,8^o/_oo – JNSZ Megyei Statisztikai évkönyv 2001.) magasabb a születési aránynál (9,8^o/_oo – 2001.), a természetes fogyás így 8^o/_oo volt 2001-ben. Az a tény, hogy mindezek ellenére a népesség lassú növekedést mutat Újszász esetében – 1990-hez képest közel 100 fővel nagyobb a lakónépesség száma – a pozitív migrációs egyenleggel magyarázható. Ez az érték 2001-ben 24,3^o/_oo volt, mely abban az évben 1,6%-os népességnövekedést jelentett az előző évihez képest. A településre betelepülőket zömében Szolnokról a nyugodtabb, vidékies életet kedvelő kiköltözők, illetve a képzetlen, szociálisan hátrányos, sajnos sok esetben a jogkövető magatartásra képtelen társadalmi rétegből kikerülő beköltözők jelentik.

 		2003. január 1-jén a település népességszáma 6840 fő.

		Felekezeti hovatartozás szerint Újszász lakosságának jelentős része római katolikus vallású, de számottevő a reformátusok aránya is.

		A helyi társadalom részét képezi a lakosság mintegy 10%-át jelentő roma kisebbség. A népességen belüli arányuk a 90-es évek folyamán növekedett, egy 1992-es megyei felmérés szerint Újszászon 240 roma lakos élt, addig napjainkban ez a szám 700 fő körülire tehető, pontos számadat nem áll rendelkezésre. Jellemző, hogy nagy részük a település szélén, részlegesen szegregálódva él, de a jobb módúak és az iskolázottabbak a város más részeire költöznek. A nagy arányú munkanélküliség mellett jellemző az alacsony iskolázottság. Az újszászi cigányság zömmel római katolikus vallású. Nagy jelentőséget tulajdonítanak a hagyományőrzésnek, melyek családi ünnepekhez kapcsolódnak. A 3-12 éves fiatalok részvételével működő “KÁLE BAL” (Fekete haj) csoport e hagyományokat dolgozza fel, és ápolja zenés – táncos formában. A településen 1998 óta működik a cigány kisebbségi önkormányzat, mely előtte csak formálisan létezett. 

2. A lakosság foglalkoztatási szerkezete és a munkanélküliség:

	Az 1990-es népszámlálási adatok alapján Újszászon a munkaképes korú népesség száma 3863 fő volt. A helyben lakó aktív keresők száma 2854 fő, melyből 
	iparban: 	16%,
	építőiparban:	5,3%,
	mezőgazdaságban: 	14,1%,
	közlekedés, hírközlés területén: 	29,0%,
	kereskedelemben: 	10,0%,
	vízgazdálkodásban: 	1,2%,
	nem anyagi ágakban: 	24,4%
dolgozott. A helyben foglalkoztatottak száma 1183 fő volt ebből 	
	az önkormányzatnál és intézményeinél 
              foglalkoztatottak száma:	  408 fő
	az ingázók száma:	1671 fő.
(Természetesen ezek az adatok azóta módosultak, de a legutóbbi népszámlálás részletes, települési eredményeit még nem ismerjük.)
 
	A JNSZ Megyei Munkaügyi Központ tájékoztatása szerint 2002-ben 194 fő nyilvántartott munkanélküli volt városunkban. Ebből 70,1% részesült ellátásban – nagy része rendszeres szociális segélyezett -, 29,9% pedig ellátatlan volt. A rendszeres szociális segélyezettek aránya 2001 évhez képest több mint duplájára emelkedett (15,8%-ról 37,7%-ra). A regisztrációban nőtt a nők, a középfokú végzettségűek és a fiatalok aránya is. Ugyanakkor csökkent a 36-45 éves korosztály és a betanított munkások aránya. A regisztrált munkanélküliek nagy része képzetlen vagy alacsonyan képzett, a nemek aránya 53,6 – 46,4% (férfi – nő). A tavalyi évben 26 fő részesült képzési támogatásban. 
	Megyei összehasonlításban Újszász helyzete kedvezőnek mondható, hiszen Szolnok és Szászberek után a regisztrált munkanélküliek aránya a legkedvezőbb, átlagosan 7,4%.

V. Lakáshelyzet

Újszász város alaprajza teljesen szabálytalan, különböző nagyságú telektömbök, eltérő futású utcák szabálytalan halmazát mutatja, és ezzel a halmaztelepülés egyik szép példáját adja. A településre az oldalhatáron álló földszintes és tetőtér beépítésű családi házas építési mód a jellemző. A jelenleg hatályos rendezési terv lehetőséget ad egyes városi főutak mentén az egyemeletes lakóházak építésére is. 

	Újszász városban 2.490 ingatlant tart nyilván az önkormányzat.
A Szolnoki kistérség másik két városával – és a kistérségi átlaggal is - összevetve a település lakásállományában nagy arányt képviselnek az 1960 előtt épült lakások. A lakásállomány minőségét tekintve inkább községi színvonalat tapasztalhatunk.
A lakások kb. negyede tekinthető összkomfortosnak, mely jelentősen elmarad a térségi átlagtól. Az egész kistérséget tekintve Újszászon a legmagasabb a laksűrűség, amely az 1 lakásra eső népességszámot jelenti.

A lakások száma az utóbbi egy évtizedben mintegy 2,5 %-kal növekedett. Az 1 szobás lakások aránya megfelel a kistérségi átlagnak.

| Újszász | Kistérségi átlag

1960 előtt épült
lakások aránya (%)

43,72

29,41

1960-1990 között épült
lakások aránya (%)

51,75

70,58

1990 után épült
lakások aránya (%)

4,53

5,54

1 szobás lakások
aránya (%)

15,23

15,37

Összkomfortos lakások
aránya (%)

24,35

35,07

Laksűrűség (fő/ 1 lakás) | 2,79 | 2,46
VI. Gazdaság

1. Mezőgazdaság

Újszász város gazdaságát meghatározó természeti adottság a jó minőségű termőföld. Újszászon az első TSZCS-k 1949-ben alakultak, majd 1959-ben a meglévő két TSZCS egyesült, s megalakult a „Szabadság” Mezőgazdasági Termelőszövetkezet. A szövetkezet fő profilja a növénytermesztés és az állattenyésztés volt. Egyéb tevékenység keretében táp- és takarmánykeveréssel, építőipari tevékenységgel, kereskedelmi tevékenységgel, gép-munka szolgáltatásokkal is foglalkoztak.
	A kárpótlási és a szövetkezeti törvények változása után a szövetkezet 2.824 ha bérelt szántóterületen gazdálkodott. 1996-ban a szövetkezet művelése alatt 2214 ha szántó, 460 ha legelő és 52 ha erdőterület állt. Az üzletrésszel rendelkező tulajdonosok száma 482 fő, ebből 341 fő tag, 141 fő kívülálló, az aktív foglalkoztatottak száma 150 fő volt. 
	A „Szabadság” Mezőgazdasági Szövetkezet 2001. évben megszűnt, jogutódja a MILLAGRA Rt, a foglalkoztatottak száma jelenleg: 63 fő.

1992-1993-ban kárpótlási jeggyel 300-an jutottak termőföldhöz. Földtulajdonát 1993-ban 75 gazda művelte. A művelt földtulajdonok 0,4-51 ha nagyságúak. A gazdák érdekvédelmükre, egymás segítésére 1992-ben megalakították az Újszászi Gazdakört.

	Területhasznosítás*:

Művelési ágak | Terület ( ha.m^2) | Összesen
| Belterület | Külterület | Zártkert |
Szántó | 20.4369 | 3528.0326 | | 3548.4695
gyep (rét) | | 23.9551 | | 23.9551
gyep (legelő) | 5.6218 | 862.1616 | | 867.7834
Kert | 0.2103 | | | 0.2103
gyümölcsös | | 2.2903 | | 2.2903
szőlő | | | |
nádas | | | |
erdő | | 550.2457 | | 550.2457
kivett | 490.3403 | 336.3673 | | 826.7076
halastó | | | |
Összesen: | 516.6093 | 5303.0526 | 0.0000 | 5819.6619

	*(Forrás: Szolnok Körzeti Földhivatal – 2002. november)

Földrészletek darabszáma: 	Belterület:	2920
	Külterület:	  872
	Zártkert:	      0
	Összesen:	3792
	A mezőgazdasági területek vetésszerkezete 2002 évben kalászos 60% (zömmel őszi búza és tavaszi árpa), 40% kapás (ebből 30% kukorica és cukorrépa, továbbá 10% napraforgó és lucerna).
	2002 év végén a külterületi birtokviszonyok a következőképpen alakultak: 241,5 ha a MILLAGRA Rt tulajdonában állt, az önkormányzat 210 ha-ral rendelkezett, míg 4851,5 ha magántulajdonban volt.
	A külterületen négy állattartó telep található, ezek közül kettő szarvasmarha tenyésztéssel foglalkozik, míg egy broiler csirketartással, egy pedig pulykatartással foglalkozik, bár az utóbbi libatartást tervez az idei évtől kezdődően. 

2. Ipar

	Az újszászi Vegyesipari Szövetkezet 1951-ben alakult meg. Az 1980-as évek eleje óta végbement szakosodás eredményeként tisztán gépipari tevékenységet folytató szövetkezetté vált. 1991-től kereskedelmi tevékenységet is folytatnak. A szövetkezetben foglalkoztatottak létszáma 35 fő.
	1962-ben épült meg a Gabonaforgalmi és Malomipari Vállalat újszászi Tárháza. Az első években 18 főt foglalkoztatott. Az elmúlt években ingatlanukon bővítették a tárolási területeket új siló építésével, és egy új keverő üzemet is építettek. Tevékenységük innentől kezdve a tárolás mellett különböző tápok előállításával is bővült. Az elmúlt időszakban történt változások folytán a Bábolna Takarmányipari Kft. Újszászi Takarmánykeverő Üzemeként működik, és 42 főt foglalkoztat.
	A FOOD-IMPEX Kft. csökkent munkaképességűeket foglalkoztató vállalkozás, amely főleg élelmiszeriparhoz kapcsolódó tevékenységekkel foglalkozik.

3. Szolgáltatás

	A lakosság pénzügyi szolgáltatását az Újszász és Vidéke Körzeti Takarékszövetkezet látja el. 1964-ben jött létre, működési területe Újszászon túl kiterjed több környező településre. A fejlődés során az 1980-as és 90-es években több kirendeltséget nyitott, például Szolnokon, hogy a korszerű technikával ellátott, rohamosan fejlődő kereskedelmi bankok mellett is életképes tudjon maradni. A működési területen élő vállalkozók hiteligényeit maradéktalanul ki tudja elégíteni. 
	A jelenlegi postahivatal 1979-ben épült. A posta épületével egyidőben készült el a műszaki épület és a szolgálati lakás. Hírlapok kézbesítésével, árusításával és egyéb kereskedelmi cikkek árusításával is foglalkozik. Takarékforgalmi és postabanki szolgáltatást is nyújt.
	
	A városban, 2002-ben 74 kereskedelmi és vendéglátóegység üzemelt. Többféle szolgáltatást nyújtanak, ugyanakkor meg kell jegyezni, hogy a szolgáltatások köre városi rangú településhez képest alacsony. Nincs cipész, fényképész, rövidárubolt, cipőbolt stb. 1970-ben megnyílt a Szolgáltatóház, ahol jelenleg zöldség-gyümölcs, élelmiszer és iparcikk kereskedés és egyéb szolgáltatás működik.
	A város területén a Szolnok és Vidéke ÁFÉSZ és számos magánvállalkozó különböző kereskedelmi egységeket üzemeltet.
	A város piactere a Kossuth utcában a 804/6 hrsz alatt található. Jelenleg folyamatban van egy piaccsarnok kialakítása ugyanezen a területen, melyhez első lépésben az önkormányzat pályázatot nyújtott be a SAPARD Hivatalhoz. A piactéren sütőüzem került kialakításra a 90-es években.

VII. Műszaki infrastruktúra

1. Közlekedés

	A település a közlekedést tekintve kedvező helyzetben van, mivel vasúti közlekedés szempontjából a 120. számú Budapest- Keleti pályaudvar – Szolnok - Lökösháza, a 82. számú Hatvan - Szolnok, és a 86. számú Szolnok - Vámosgyörk vasútvonalak csomópontjában helyezkedik el. A MÁV állomás épülete 1873-ban készült el. Egy vágányos pályatest haladt az állomáson keresztül. Az 1970-es évek villamosítási munkálatai során településünkön megépült az Alállomás, melynek feladata többek között a felsővezetékek karbantartása, és az áramszolgáltatás.
	A jelenlegi átépítési és felújítási munkálatok által az átmenő fővágányok cseréje valósul meg, mely együtt jár a váltók korszerűsítésével. Az eddigi 9 vágánypárból egy megszüntetésre került, mivel az átmenő fővágányok közé magasított szigetperon épült, mely utaskényelmi és balesetmegelőzési szempontból sokat javított az eddigi állapoton.
	A pályafelújítás várhatóan tovább folytatódik a 120. számú fővonalon, ugyanis e vonal a Bécs – Bp. Keleti – Arad európai vasúti korridor része, amelyet EIB-s pénzeszközök bevonásával tesznek alkalmassá a vasúti közlekedés sebességének és színvonalának emelésére.

	A 32. számú főút a külterület keleti részén halad el, mely Szolnok és Jászberény felé biztosít közúti kapcsolatot. 
	A település belterületén áthalad a 3122. számú Újszász- Abony összekötő út, amelyen a 4-es számú főút érhető el. Az útburkolat szélessége az előírásoknak megfelel, de állapota rossz, felülete egyenetlen. A következő időszakban törekedni kell az összekötő út felújítására, mivel egyre jelentősebb szerepet tölt be az átalakuló térszerkezetben (Hatvan – Szolnok – Szentes új gazdasági – közlekedési tengely), részben tehermentesíti Szolnok városát a 4-es főút irányába biztosított kapcsolat révén.
	Erről az összekötő útról ágazik ki a Tápiógyörgye felé vezető út is, az egykori „Sós út” vonalában. Állapota szintén rossz, felújításra szorul, bár a hosszú távú országos tervek itt egy „Tápió-menti főutat” irányoznak elő.

	A belterületi úthálózat közelítőleg 50 %-a rendelkezik szilárd burkolattal vagy útalappal, de jelentős része rossz minőségű, részben aszfalt záróréteg nélküli, kátyús, keskeny, az útpadka sok helyen nincs megfelelően megépítve. Az útburkolati jelek felfestésére több helyen szükség lenne, nincsenek kijelölt gyalogos átkelőhelyek a forgalmas útszakaszokon és az oktatási intézmények környezetében sem.
	Kerékpárút vagy –sáv egyáltalán nincs a településen.
	Néhány kis köztől vagy rövid utcaszakasztól eltekintve, az összes utca legalább egyik oldalán van kiépített járda, azonban állapotuk sok helyen rossz, töredezett, egyes járdalapok a helyükből kibillentek, illetve a járda keskeny volta miatt egyszerűen babakocsit nem lehet rajta végigtolni. A közterületfelügyelő által végzett felmérés szerint mintegy 4.200 méter összhosszúságban, valamint a Kossuth út szinte teljes szakaszán szükséges a járda felújítása.
	A közlekedéshez kapcsolódik még, hogy több intézménynél és a település járdáin az akadálymentes közlekedés a mozgáskorlátozottak számára még nem biztosított!

	A vasút mellett a tömegközlekedés másik fontos eszköze a busz. Helyi buszjárat nincs a településen. A távolsági buszok közül pedig kevés jön be Újszászra, így sokan arra kényszerülnek, hogy a Zagyva hídnál lévő megállóhoz gyalogoljanak ki, de oda nem vezet kiépített járda, és közvilágítás sincs. További gond, hogy a meglévő buszmegállók közül csak a gimnázium előtt van leálló öböl kiépítve, de fedett buszváró ott sincs.

	Vízi és légi közlekedés szempontjából Újszász nem érintett település, hosszú távon esetleg a Zagyva turisztikai célú bővebb hasznosításával merülhet fel egy kis kajak vagy csónakkikötő építésének lehetősége.

2. Kommunális ellátás

	A város ivóvíz-hálózattal ellátott, a vezetékes vizet a szolnoki felszíni vízműről kapja településünk. Az üzemeltető szervezet a szolnoki Víz és Csatornaművek Koncessziós Rt, melynek külön telepe is van a városban. A közüzemi vízvezeték-hálózat hossza 65,3 km, amelyből 22,7 km a bekötővezeték. A közkifolyók száma 27. A lakosság vízfogyasztása átlagosan 860 m^3/nap. A lakosság ártézi vízzel való ellátását két mélyfúrású kút biztosítja. További öt kis mélységű kút található a külterületen, melyek az állattartó telepek vízellátását biztosítják. A közigazgatási területen található mélyfúrású kutakat a MOL Rt. átadta a Kincstári Vagyoni Igazgatóság tulajdonába, ezek pontos helyét és adatait a tulajdonjog teljes átvétele után ez a szerv tudja számunkra megadni.
	A településen 2001-2002-ben építették ki a szennyvízelvezető rendszert, a keletkező szennyvizet a szolnoki regionális tisztító telepre vezetik. Az üzemeltető szintén a szolnoki VCSM Koncessziós Rt. A régi szennyvízleürítő helyre már csak havonta néhány m^3-nyi szennyvizet szállít ki az erre engedéllyel rendelkező vállalkozó.
	
	Újszászt 1935-ben kapcsolták be a villamos ellátásba. Az elektromos hálózat a város minden utcájában kiépített, a megfelelő áramellátás minden lakásban biztosított. A közvilágítási rendszer átépítése a közelmúltban megtörtént, a közvilágítást energiatakarékos fénycsövek biztosítják. Ugyanakkor fontos megjegyezni, hogy több utca lakóinak igénye, hogy néhány oszlopra kerüljenek további lámpatestek, valamint több helyen a régi villanyoszlopokat cserélni kell.

	A gázhálózat kiépítése 1987-ben kezdődött. A gázellátást a TIGÁZ Rt végzi. A település 95 %-ban gázzal ellátott.

	A telefonhálózat korszerűsítése 1989-ben kezdődött, a lakossági rákötések a 90-es évek során egyre nagyobb arányúak voltak, de napjainkban is újabb háztartásokba köttetik be a vezetékes telefont, a lakossági igényt teljes mértékig ki tudja elégíteni a hálózat. A liberalizáció eredményeként pedig több szolgáltató is meg tud jelenni a piacon. A településen 11 db nyilvános távhívó állomás található. 1992-ben épült meg az optikai gerinc vezeték. 
	Újszászon egy PANNON (050/15 hrsz) és egy WESTEL (047/2 hrsz) rendszerű átjátszó torony biztosítja a mobiltelefon szolgáltatás megfelelő színvonalát, továbbá a posta udvarán egy MATÁV átjátszó állomás is üzemel.
	A kábeltelevízió-hálózat kiépítése folyamatban van, melyet a lakosság is igényel.

	A településen a belvízelvezetés részben megoldott, bár az árokrendszer több helyen felújításra szorul. Szintén megoldásra váró probléma a csapadékvíz-elvezető árokrendszer teljes körű kialakítása, illetve a meglévő árkok karbantartási munkáinak elvégzése. E szempontból Újszász viszonylag kedvező adottsággal rendelkezik, mivel az egykori holtmedrek, a település jelentős részén lehetővé tennék a víz gravitációs úton történő elvezetését.

	Árvízi szempontból a legnagyobb veszélyt a Tisza, illetve a Tisza és a Zagyva együttes árvizei jelentik. A mértékadó árvízszint az újszászi gátőrtelepnél 89,09 mBf. Az érintett árvízvédelmi szakasz műszaki szempontból (magasság, keresztmetszet) az előírtaktól elmarad, a Védgátsor mellett nagyon rossz állapotú. Az árvízvédelmi fővédvonal 10 m széles védősávjában új létesítmény nem építhető, meglévő épület nem bővíthető. A Jászsági- főcsatorna Zagyva – Tarna vízrendszerbe való kötésével az árvízi szélsőségek csökkenthetők lesznek, egyenletesebbé válik a vízjárás, illetve az öntözési lehetőségek is javulnak.

	A kommunális szilárd hulladék elszállítását a Rethmann Recycling Szolnok Rt végzi. Meghatározott utca beosztás szerint, heti egy alkalommal szállítják el a kommunális hulladékot. A hulladék kihelyezése a háztartások esetében 120 l-es kukákba történik, ahol azonban nincs szilárd burkolatú úttest, ott az utcasarkokra kihelyezett gyűjtőkonténerekből (összesen 30 db) történik az elszállítás. Az intézményi szemetet 1100 l-es konténerekből szállítják el. A lakosság kiszolgálási aránya 100%-os. 2002 őszétől a szelektív hulladékgyűjtés is elkezdődött a településen, több helyre papír és háromféle üveg (fehér, zöld, barna) gyűjtésére szolgáló konténereket helyezett ki az önkormányzat. 

VIII. Intézményi és szociális ellátás

	Az intézményi ellátás két fontos alapeleme a Polgármesteri Hivatal és a Rendőrőrs. Az előbbi jelenleg a Művelődési Házzal közös épületben található, azonban a hivatal a szükségestől kevesebb helyiséggel rendelkezik, ennek megoldása rövid, vagy közép távon mindenképpen szükséges.
	A Rendőrőrs számára a volt pártház lett átalakítva, melyet 1994-ben adtak át, felügyeleti köre kiterjed Szászberek és Zagyvarékas településekre.

1. Egészségügy és szociális ellátás

	A településen az alapellátást négy háziorvos, egy iskolaorvos és két fogorvos, valamint négy fős védőnői hálózat biztosítja. Az orvosi körzetekben a betegek anyagának feldolgozása számítógéppel történik. Szervezett nappali készenléti szolgálat, éjszakai és hétvégi orvosi ügyelet működik. Az alapellátáson kívül fizikoterápiás kezelés is biztosított a helybeli lakosok részére.
	A település gyógyszertára új helyre, a Damjanich utcába költözött.
	Azonban megoldásra váró probléma a központi orvosi ügyelet megszervezése, és ehhez egy rendelő biztosítása. Továbbá gyermekorvosi rendelőt kell kialakítani, és főállású gyermekorvost alkalmazni. Szintén megoldásra vár a Kertváros megfelelő egészségügyi ellátása, egy orvosi rendelő kihelyezésével, és egy fiókgyógyszertár létrehozásával.

	A szociális ellátás az önkormányzat intézményei útján biztosított. A településen 1960-tól működik Szociális Otthon, az egyik Orczy kastélyban. Az intézethez tartozó park a gondozottak pihenését, kikapcsolódását szolgálja. Az intézetben 220 férőhelyen komplex gondozás folyik, amely magába foglalja a megyei és a megyehatáron kívüli gondozottak fizikai ellátását, egészségügyi és pszichés gondozását, valamint a foglalkoztatásukkal járó szakmai feladatok megoldását. 1993. január 1-jétől a helyi önkormányzat fenntartása alatt működik, mint önálló intézmény, bár végleges működési engedéllyel még nem rendelkezik. Ezt kívánja megoldani a település címzett állami támogatás bevonásával.
	A városban található másik Orczy-kastélyban jelenleg pszichiátriai, szenvedélybetegeket ellátó és rehabilitációs részleg működik. A gondozottak létszáma 248 fő, ebből 40 fő az emelt szintű részleg lakója.

	A szociális ellátás fontos intézményi eleme az önkormányzat Családsegítő és Gyermekjóléti Szolgálata. A Gyermekjóléti Szolgálatot 1998 év elején hozták létre, míg a Családsegítő Szolgálat 2001. augusztus 21. óta működik. Előbbi feladata a gyermekek családban történő nevelkedésének elősegítése; testi, értelmi, érzelmi és erkölcsi fejlődésének személyi, vagyoni és egyéb jogainak biztosítása. A Családsegítő Szolgálat célja a családok, egyének működőképességének megőrzése, annak helyreállítása, valamint az érintettek alkalmassá tétele az önálló életvitel folytatására.

	A nappali szociális ellátást, a házi szociális gondozást az Idősek Klubja biztosítja a rászorulók részére. A házi szociális ellátás keretében 180 fő részesül ellátásban. A városban valamennyi rászoruló igényét ki tudják elégíteni. Az Idősek Klubja 1992. decemberében új épületbe költözött, melyet az átalakítások során korszerű felszereléssel, berendezéssel, minden igényt kielégítően látták el. Az Idősek Klubja 30 fő számára biztosít férőhelyet, a kihasználtsága 100 %-os.

	A Bölcsőde intézménye is a szociális ellátáshoz kapcsolódik, 20 kisgyermek felügyeletét, és napközbeni ellátását biztosítja.

	A szociális támogatások fontos részét képezik a református egyházon keresztül francia, svájci és holland segélyszervezetektől kapott támogatások (ruha, élelmiszer, egészségügyi felszerelések), melyek a lakosság és a Szociális Otthon lakói számára jelentenek segítséget. 

	2. Oktatás, művelődés, közösségi élet és civil szervezetek.

	Az Összevont Óvodai Intézmény három tagóvodával működik, 200-250 gyermek ellátását, nevelését, és az iskolai életre történő felkészítését biztosítja.

	Az alapfokú iskolai ellátást jelenleg a város két különböző területén létesített általános iskolai tantermek biztosítják. A Vörösmarty Mihály Általános Iskolában évfolyamonként 3 osztály oktatását biztosítják, melyből évfolyamonként egy osztály a Kertvárosban lévő intézményi épületekben tanul. Az intézmény a város területén kilenc épületben – melyek közül több 100 évnél is régebbi, lassan balesetveszélyessé váló épület – funkcionál. Emiatt szükséges egy, a mai kor követelményeinek és kihívásainak megfelelő, modern iskolaépület kialakítása. Az általános iskolai tanulók létszáma 550-600 fő között változik. 24 általános iskolai és egy eltérő tantervű osztállyal, valamint 12 napközis csoporttal működik az intézmény.
	1992-ben az új tornacsarnok átadásával részben megoldódott az iskola tornaterem gondja. Az iskolai tanulók sportolási lehetőségét bővítette a Kertvárosi Iskola területén épült KRESZ-park és aszfaltozott sportpálya.

	A városban az alapellátáson felül középfokú képzés is folyik a Gimnázium és Műszaki Szakközépiskola és Kollégiuma keretein belül. Az általános gimnáziumi képzés mellett emelt óraszámú nyelvi képzés és informatikai fakultáció is megvalósul. A szakközépiskolai részen általános közlekedési szakon folyik oktatás, az érettségi után gépjármű-technikusi, szállítmányozási technikusi, vasút üzemviteli ellátó, ügyintéző titkár és középfokú szoftverüzemeltető szakképesítéseket lehet szerezni.

	A XX. század folyamán jelentős közösségi élet folyt a településen, majd az öntevékeny csoportok működése a 70-es évek végén, a 80-as évek elején új lendületet kapott. Ezek a csoportok a Művelődési Ház köré szerveződtek, mely a helyi közművelődés legfontosabb intézménye, 1960-ban jött létre. Fennállása óta sokféle szakkört, klubot működtet, művészeti és ismeretterjesztő programokat, kiállításokat, tanfolyamokat szervez. Teret biztosít a városban működő egyesületeknek, szervezeteknek, segíti az iskolák oktató-nevelő munkáját. Továbbá teret ad a városban élő amatőr képzőművészek bemutatkozására tárlatok, kiállítások szervezésével.

	1929-től két könyvtár (összesen 400 kötettel) működött a településen. 1961-ben a Tanácsháza (ma Városháza) épületének két helyiségébe költözött be a könyvtár. 1978-ban alakítottak ki egy korszerű gyermekkönyvtárt. 1984. március 15-én költözött jelenlegi helyére a könyvtár a gyermekkönyvtárral együtt. A Községi Könyvtár mellett 1961-től két fiókkönyvtár működik, az egyik a Nagykerti Általános Iskolában, a másik a Szociális Otthonban.
	Az évek során az alábbi írók, költők látogattak el könyvtárunkba: Baranyi Ferenc, Berta Bulcsu, Fábián Zoltán, Galgóczi Erzsébet, Hárs László, Horgas Béla, Jobbágy Károly, Jókai Anna, Ladányi Mihály, Lázár Ervin, Mándy Iván, Nemere István, Palotai Boris, Soós Zoltán, Szeberényi Lehel, Szentiványi Jenő. A találkozók sikere jelzi a község lakóinak kulturális érdeklődését.
	A Városi Könyvtár 2002. évi adatai: a fiókkönyvtárak nélkül 987 beiratkozott olvasója volt, de a használói létszám, mely a könyvtár valamennyi szolgáltatására vonatkozik 15.902 fő, az állomány nagysága 33.200 kötet, továbbá 40 féle folyóirat áll az olvasók rendelkezésére. Az olvasóteremben videótár található, valamint a könyvtár 6 db modern számítógéppel rendelkezik, melyeket az érdeklődők szabadon használhatnak Internet elérésre. E gépeket az intézmény pályázaton nyerte.

	Írásos emlékeink szerint városunkban már 1913-ban helyi lap jelent meg Tarsoly néven, melynek kiadását az iskolán kívül a Népművelési Bizottság segítette. Ezt a hagyomány folytatta az Önkormányzat, amikor 1990-ben kiadta az Újszászi Híradót, mely havonta jelenik meg 1200-as példányszámban. A helyi újságot számtalan Újszászról elszármazott ember is olvassa.

	A városban több civil szervezet működik, melyek közül néhánynak a Művelődési Ház biztosít teret. 
	A „Népi Díszítőművészeti Szakkör” 1984-ben alakult meg azzal a céllal, hogy a népművészeti mintákat, hímzéstechnikát a mai használati tárgyakra átörökítse. A szakkör jelenleg 20 fővel működik.
	A „Rozmaring Népdalkör” 1978-ban jött létre, mai neve „Százszorszép Népdalkör”. Céljuk a népdalok megismertetése, a népszokások és hagyományok ápolása.

	Szociális tevékenységhez kapcsolódik a „Mozgássérültek JNSZ Megyei Egyesülete helyi csoportjának”, és az „Újszászi Nagycsaládosok Egyesületének” tevékenysége, és szintén érdekvédelmi jellegű a „Vasutas Nyugdíjasok Köre”, valamint az „Újszászi Gazdakör”.

	A „Kertbarát kör” 1977-ben alakult 48 taggal. Céljuk, hogy kicseréljék tapasztalataikat, szakmai előadásokat szervezzenek, fejlesszék a növények nevelésének és gondozásának színvonalát, szakszerűségét.
	A „Postagalamb Egyesület” 1950 októberében alakult, a ma 21 tagot számláló egyesület jó eredményeket ér el a kerületi és a nemzetközi versenyeken is. A „Galambtenyésztők Egyesülete” 1980-ban alakult, díszgalambok tenyésztésével foglalkoznak, jelenleg 30 taggal működik. 650 férőhelyes ketrecparkjuk alkalmas kiállítások rendezésére. Több tenyésztő is elért fajtagyőztes címet.
	A város méhészettel foglalkozó lakosai 1998-ban alakították meg saját egyesületüket, mely a „Kővári Lajos Méhészegyesület” nevet vette fel, egy a közelmúltban elhunyt, több mint 60 évig méhészkedő társuk tiszteletére.

	2001-ben alakult meg a „Vállalkozók Egyesülete”.

	Fontos civil szervezet a „Polgárőr Egyesület”, szintén 1998-ban alakult meg. Jelentős szerepük van a településen elkövetett bűncselekmények számának visszaszorításában.

	A „4H Egyesület” a gyermekek gyakorlatias szemléletre nevelését tűzte ki célul, az „Együtt Újszászért Egyesület” pedig kiemelten közhasznú szervezet, mely oktatási, szociális és kulturális célkitűzésekkel alakult meg.

	További három civil szervezetről a következő fejezetben esik majd szó. Ezen kívül meg kell említeni, hogy mintegy tucatnyi alapítvány tevékenykedik a településünkön.

IX. Sport és idegenforgalmi adottságok

	A város sportélete mindig jelentős volt. Az „Újszászi Városi Vasutas Sportegyesület” öt szakosztályt működtet. A lakók legkedveltebb sportja a labdarúgás. A labdarúgó-szakosztály 1925-ben alakult. Jelenleg 90 játékossal működik, akik a felnőtt, az ifjúsági és a serdülő csapatban játszanak. A labdarúgáson kívül a következő szakosztályok működnek: asztalitenisz, az OB II-ben kiemelkedően szereplő sakkszakosztály és az országos hírnévre szert tett triatlon. A sportéletben nagy változást jelentett az 1992-ben megnyitott új tornacsarnok. Új lehetőségek nyíltak meg az újszászi fiatalok előtt a sportolás terén. Egy különleges kínai sportág, a lábtoll-labda honosodott meg Újszászon, és vált az egyesület ötödik szakosztályává. Az újszászi versenyzők a nemzetközi versenyeken is jól szerepelnek, és a sportágban az első világbajnokság Újszászon került megrendezésre.

	Újszászon két országos műemléki védettséget élvező kastély található, amelyben jelenleg egészségügyi és szociális ellátást biztosító intézmények működnek. A későbbiekben e két Orczy-kastély akár komolyabb idegenforgalmi jelentősséggel bírhat. Részletes ismertetésük a következő fejezetben található.
	A város lakói és az idelátogató vendégek számára kultúrált szórakozási és étkezési lehetőséget biztosít a Szász-étterem.

	Az idelátogató vendégeknek lehetőségük van hódolni a horgászat örömeinek is. A „Szabadság Horgász Egyesület” 1972-ben alakult településünkön. A HE 2001. január 1-től az FVM illetékes főosztályának döntése értelmében 15 évre megkapta a Szászberek külterületén lévő, 5,5 ha területű Újszászi Zagyva holtág halászati jogát. Az egyesületnek a halasítási tervének megfelelő ütemben kell haltelepítést végeznie. Felnőtt taglétszáma 200 fő feletti, és az utóbbi években örvendetes mértékben nőtt a gyermekhorgászok száma is, mely tavaly elérte a 80 főt.

	Az 1957-ben alakult „Vadásztársaság” 10.636 hektár területen folytat vadgazdálkodást. Külföldi vendégek részvételével évente többször bérvadásztatást rendez. Területéhez tartozik Újszász, Jászboldogháza, Jánoshida, Jászalsószentgyörgy, Zagyvarékas közigazgatási területe. A város belterületén vadászház áll a tagok rendelkezésére. 

	Mindezek ellenére elmondható, hogy idegenforgalmi szempontból a település jelenleg szinte semmilyen számottevő vonzással nem rendelkezik.

	Ugyanakkor fontos megemlíteni, hogy a Református Egyház szervezésében 1991-től több nemzeti és nemzetközi felekezeti konferencia megtartására került sor városunkban, melyeknek a gimnázium aulája vagy a Művelődési Ház nagyterme biztosított megfelelő helyszínt. Az utóbbi 15 évben 5 kontinens több mint 40 országából voltak látogatóik, akik magukkal vitték városunk és megyénk jó hírét.

X. Az épített és a természeti környezet értékei

	A város legjelentősebb műemlék épületeit az Orczy család építtette az 1800-as években.
	A klasszicista stílusú egyemeletes kastélyt 1830 körül építtette Orczy György, mely jelenleg a Szociális Otthonnak ad helyet. A kastély déli homlokzata feltűnően hasonlít a gyöngyösi Orczy-kastély (ma Mátra Múzeum) keleti homlokzatához, az építész-tervező feltehetően ugyanaz a személy, Zifahl Lőrinc. Az Orczy család legjelentősebb vállalkozása a pesti Orczy-kert létrehozása volt, ottani birtokuk eladásakor e növénykert anyagát magukkal hozták Újszászra. A kastély egykori angolkertje ma Parkerdő, melynek nevezetessége a bújtatott iker vadgesztenye (Aesculus hippocastanum), melyet Vörösmarty fának is neveznek.
	A most is álló neoromán stílusú, római katolikus templomot 1885-ben építtette Orczy Andor és Béla. A templom néhány nevezetessége: a főoltár Tirolban készült, az eredeti oltárképet – Szent István első apostoli király képét – ismeretlen müncheni festő készítette. Ez a kép az 1944. november 9-i tűzvész alkalmával elpusztult. A leégett torony a II. világháború után, eklektikus stílusban épült újjá. A mai főoltár képet Muszély Ágoston festette. Az orgona mechanikus rendszerű, két manuálos, 17 szóló regiszteres. 1898-ban a Mauracher cég készítette Salzburgban, az orgonán az Orczy család címere látható. Az elmúlt négy évtized restaurálásai közül kiemelkedik az 1991-es tető felújítás és torony rekonstrukció. A műemlék palával fedett tető és a vörösréz toronysisak az eredeti állapotokat idézi fel újra.
	Az 1890-es évek végén épült fel az Orczyak másik, eklektikus stílusú kastélya a Szarvas-halmon. A kétemeletes hatalmas épület és a hozzá tartozó park az egykori Szarvas-ér és Szarvas-halom körüli ligeterdő területén helyezkedik el. Az épület körüli 23,4 hektáros kastélyparkban 130 növényfaj található, köztük védett növényritkaságok. A park telepítésekor megőrizték az őshonos vegetáció – sziki tölgyes – megmaradt foltjait is. A 144/1980. MTVB. számú határozat alapján a park természetvédelmi terület.

	További helyi épített értékek:
-	Református templom: eredetileg 1928 körül épült, 1993-2003 között átépült.
-	A Kossuth út 2. szám alatti magántulajdonban lévő, késői copf stílusú lakóház.
-	„Hosszú iskola”, volt Orczy lóistálló épülete, mely 1850 körül épült.
-	Vasútállomás, mely vasúttörténeti emlék, 1873-ban épült, a II. világháború után átépült.
-	Szabadság tér 4. szám alatt lévő, önkormányzati tulajdonú orvosi rendelő.
-	A volt Úri kaszinó épülete, Árpád út 8. szám alatt, felújításra szorul.
-	Fecske Vendéglő.

A település külterületén található természetközeli élőhelyek még jó részt feltáratlanok, csak néhány általános jellemzőjük ismert. A Zagyva folyó hullámterében gazdag ökológiai rendszert képező ligeterdős társulások találhatóak, amelyeket a területileg illetékes Hortobágyi Nemzeti Park a közeljövőben országos védelemre tervez, egy Alsó- Zagyvai Természetvédelmi Terület formájában. A hullámtér zöldfolyosó szerepét tölti be. Természetközeli állapotát mutatja, hogy a 32. számú főút hídjától nem messze, a lapos területeken pionír társulásként bokorfüzes jelent meg. Sajnos jelentős probléma az igen agresszíven terjeszkedő amerikai kőris térnyerése, mely igen veszedelmes gyomfa faj. 

	A Zagyva, és főleg a Tápió mentén sok helyen szikes gyepterületek találhatóak, melyek természeti értékei feltáratlanok. A létrehozandó természetvédelmi terület e gyepterületek értékes részeit is magába foglalná, csakúgy, mint a Tápió mellett található kisebb facsoportokat, melyek kékvércse fészkelő telepek.

Az alföldi táj jellegzetes tájképi, kultúrtörténeti és természetvédelmi értékei a kunhalmok. Múlt századi térképek és helyi elnevezések szerint korábban Újszász közigazgatási területén több halom lehetett, Dr. Tóth Albert 1989. évi térségi vizsgálata nyomán már csak 3 halmot írt le, ezek:

1. Cigány-halom (89 m): Tipikus határhalom Újszász és Tápiógyörgye (Jász-Nagykun-Szolnok és Pest megye határán), a belterülettől nyugatra. Környezete sziki legelő és telepített – zömében tölgyes – erdő. Az alacsony, lapos halom mellett határárok húzódik, csúcsán magassági jegy. A halom teljes felszínét sziki legelő borítja. Újabb megfigyelések szerint itt löszpusztai maradványfajokat, így taréjos búzafüvet találtak.
2. Dinnyés-halom (94 m): A belterülettől DNY-i irányban, a Nagy-rózsás nevű határrészen fekszik, enyhén hullámos felszínű szántóterületen. E halom a hajdani Tápió-völgyet kísérő árvízmentes homokhátvonulat megmagasított része. Lábáig szántott, felszínét akácsor és teljesen degradált gyep borítja. Csúcsán magassági jegy.
3. Hosszúháti-halom (98 m): A belterülettől DNY-i irányban 2 km-re, a Hosszúháti-tanyák határrészen fekszik. Ez az elnevezés utal a hajdani Tápió-völgyet kísérő homokhát vonulatra, ami a halom alapját is képezi. A halmot fiatal telepített elegyes erdő borítja, csúcsán magassági jegy. A halom lábánál homokbánya. A homokbánya oldalában partifecske telep van, ahol gyurgyalogot is megfigyeltek. (E fokozottan védett madárfaj eszmei értéke 100.000.-Ft.)

XI. Környezetvédelem

Újszász város környezetvédelmi programja a Szolnoki kistérség településeivel közösen, 2001-ben készült el, a környezetvédelemről szóló 1995. évi LIII. törvény értelmében. 
A szemétszállítást a Rethmann Recycling Szolnok Rt végzi pormentes rendszerben, az elszállított hulladék a szolnoki szeméttelepre kerül. A kétpói regionális hulladéklerakó megépülésével a város hulladéka várhatóan e telepre fog kerülni. A kommunális hulladék éves mennyisége 7.195 m^3 (2002), melyből kb. 1.000 m^3 az intézményi hulladék. A szolgáltató évi egy alkalommal lomtalanítást szervez.
A település régi szeméttelepe a 195 hrsz-ú területen, a város északi részén található. 1970 óta üzemel, de semmilyen műszaki védelemmel, infrastruktúrával nincs ellátva. A szervezett szemétszállítás megindulása óta csak építési törmelék és föld rakható le a fenntartó önkormányzat engedélyével. Szükséges a terület rekultivációja, melyre rekultivációs tervet kell készíteni. 
A szelektív hulladékgyűjtés a múlt év őszén kezdődött a településen. A kihelyezett gyűjtőkonténerekbe fehér, zöld, barna üveg és papír helyezhető el. Szükséges lenne a konténerek számára rendezett gyűjtőudvar kialakítása, mivel jelenleg néhány csak az árkok szélére lett kihelyezve.

A települési folyékony hulladék (TFH) a szennyvízelvezető hálózat kiépítése előtt a belterületi határtól NY-ra, mintegy 300 méterre, a 0151 hrsz-ú legelőterületen kialakított tárolóba került. E tároló semmiféle infrastruktúrával és műszaki védelemmel nem rendelkezik, egy 1,5 méter magas földgát veszi körül. 2001-ig 35 m^3/nap TFH került itt elhelyezésre, manapság viszont kevesebb, mint 30 m^3/hónap ez a mennyiség. Rekultivációját szintén meg kell oldani.

Az állati hulladékok és tetemek elhelyezésére jelenleg nincs dögkút, vagy elhelyező telep. Az állattartó telepeken keletkező ilyen jellegű hulladék elszállítása jelenleg a debreceni ATEV telepre történik, a baromfikat pedig a szikszói SZATEV-vel kötött szerződés értelmében a zagyvarékasi húslisztüzem hasznosítja. Az évente keletkező állati hulladék és tetem mennyisége 10 tonna körüli. A lakosságtól és közterületről származó állati tetemek mennyisége minimális. Végleges megoldást a regionális begyűjtő rendszer kiépítése jelent majd, ennek keretében valószínűleg a Hunyadfalva térségében kialakítandó gyűjtőhelyre kerül majd a településen keletkező állati hulladék.

A város területén keletkező veszélyes hulladékok mennyisége 78 tonna/év körüli, megyei viszonylatban elenyésző mennyiségű, szakszerű tárolásuk keletkezési helyükön megoldott, onnan pedig elszállításra kerülnek.

	A készülő településrendezési tervhez kapcsolódó előzetes tanulmány környezetvédelmi szakirányú fejezete Újszász esetében nem tesz javaslatot különleges zajvédelmi övezetek, valamint levegőtisztasági szempontból védett területek kijelölésére, a meglévő telephelyek és tevékenységek nem okoznak olyan mértékű terhelést, mely ezt indokolttá tenné. Ugyanakkor az égetéshez és a helyi állattartáshoz kapcsolódó levegőszennyezést önkormányzati környezetvédelmi rendeletben kell szabályozni. Az állattartásból eredő, különösen a nyári időszakban igen kellemetlen bűzhatás lakossági panaszra ad okot. A helyi állattartás szabályozását az önkormányzatnak szintén felül kell vizsgálni. 

	A helyi állattartással kapcsolatos, hogy az elkövetkezendő időszakban a változó társadalmi, életviteli, családi szokások és időbeosztás következtében várhatóan csökkeni fog a háztáji állattartás jelentősége - így lassan csökken majd a bűzhatás is -, munkaidejük mellett kevesebben fognak nagyobb számban jószágot tartani otthon. Ennek viszont a település térszerkezetére is hatása lesz. A csökkenő háztáji állattartás mellett kisebb területű telkekre lesz igény. A lakossági véleménykérő lapok tanúsága szerint is sokan képzelik el jövőbeni életüket kis kertes családi házban. A településrendezési terv elkészítése során külön figyelmet kell tehát fordítani a jövőbeni telekkialakítás és a telkek beépíthetőségének kérdésére.
XII. SWOT analízis

S (strengths / erősségek) | W (weaknesses / gyengeségek)

•	 kedvező természeti adottságok és táji értékek
•	országos műemléki védettséget élvező Orczy-kastélyok
•	kedvező közlekedés-földrajzi helyzet
•	megyén belül a gazdaságilag legkedvezőbb helyzetben lévő „Szolnoki kistérségben” található a település
•	műszaki kapacitások magas arányú kiépítettsége
•	a középiskola által biztosított erős humán kapacitás
•	kiemelkedő sportélet

•	 megoldatlan környezetvédelmi problémák
•	 csapadék- és belvízelvezető rendszerek részleges kiépítetlensége
•	 vonzó településarculat hiánya, közterületek rendezetlensége
•	 régión belüli periférikus helyzet
•	 nemzetközi kapcsolatok kezdetlegessége
•	 lakásállomány komfortfokozata elmarad a kistérségi átlagtól; bérlakások hiánya
•	 utak és járdák rossz állapota, helyi közlekedési problémák
•	 gazdasági problémák; tőke-, munkahely-, iparhiány
•	 szolgáltatások alulkínálata (cipő-, ruházati-, rövidáruboltok stb. hiánya; a postai nyitva tartás és szolgáltatás városhoz méltatlan)
•	 kedvezőtlen demográfiai folyamatok
•	 munkanélküliség
•	 cigány kisebbség helyzete
•	 gyenge turisztikai vonzerő
•	 egészségügyi ellátás egyes, szükséges elemei hiányoznak
•	 oktatási épületek szétszórt elhelyezkedése, leromlott állapota
•	 középületek kapacitáshiánya, leromlott állapota
•	 civil szféra háttér-infrastruktúrájának hiánya
•	 EU-s ismeretek hiánya
•	 kulturális és szórakozási lehetőségek alacsony volta
•	 információs közösségi elérési hely kapacitása alacsony

O (opportunities / lehetőségek) | T (threats / veszélyek)

•	tájökológiai adottságoknak megfelelő tájhasznosítás
•	szerkezetváltás a mezőgazdaságban az EU-s normáknak való megfelelés és a versenyképesség érdekében, erős érdekérvényesítő háttérszervezetek létrejötte
•	ipari beruházások, tőkebefektetés
•	vállalkozói szféra megerősítése (tőke, háttérintézmények) 
•	munkahelyteremtés
•	közlekedési infrastruktúra fejlesztése
•	turizmusfejlesztés
•	pályázati lehetőségek
•	szelektív hulladékgyűjtés és hulladék újrahasznosítás
•	regionális kapcsolatok erősítése
•	testvértelepülési kapcsolatok pozitív társadalmi és gazdasági hatásai
•	lakosság egészségi állapotának javítása
•	népességmegtartó képesség – főleg kvalifikált munkaerő – növelése
•	rekreációs lehetőségek növekedése
•	információs társadalom gyors kiépülése

•	aszály; ár- és belvízveszély
•	mezőgazdaság elhúzódó válsága
•	a tájökológiai adottságoknak nem megfelelő talajművelés következtében romlik a talajok minősége
•	úthálózat fejlesztése elmarad
•	tőke és beruházások távolmaradása
•	EU csatlakozás rövid távú kedvezőtlen hatásai elégedetlenséget váltanak ki egyes társadalmi csoportokban
•	lakosság érdektelensége a társadalmi folyamatok és a környezetvédelem problémái iránt
•	szociális és etnikai feszültségek, szétszakadó társadalom

XIII. Hosszú távú stratégiai célok – prioritások

A terület- és településfejlesztési dokumentumok hierarchiájában a településfejlesztési koncepció feletti szinten álló megyei területfejlesztési koncepció egy adottságai és fejlesztési lehetőségei alapján közepesen fejlett megye képét vetíti elénk, és ehhez tűz ki megfelelő stratégiai célokat. A kiváló közlekedés földrajzi helyzet csak erősíti a térségi szinten történő együttműködéseket. Településünk jövőképében természetesen ezen elképzelésekhez alkalmazkodnunk kell, és e tényezők figyelembevételével kell kitűzni Újszász 15 évre előre tekintő stratégiai céljait. 

Ezek a belső adottságokat és a külső hatótényezőket egyaránt elemezve a következők:

-	helyi és térségi szinteken összehangolt gazdaságfejlesztési program megvalósítása

-	településarculat folyamatos javítása

-	lakosság jobb életminőségének megteremtése

-	intézményi rendszer felújítása, és átalakítása

-	helyi közlekedési viszonyok javítása; új térpályák és térszerkezeti egységek kijelölése; telkek beépíthetőségének felülvizsgálata

-	civil szervezetek támogatása, és a döntéshozatali mechanizmusba történő intenzív bekapcsolása

-	kedvezőtlen demográfiai folyamatok kiküszöbölése

-	az Európai Uniós és kistérségi integrációs folyamatokba történő intenzív részvétel, és a szükséges kommunikációs háttér-infrastruktúra kialakítása

-	a település kulturális életének erősítése. 

A stratégiai célok megvalósulását átfogó célok szolgálják, amelyek több fejlesztési (rész)tevékenységből állnak össze.

Átfogó célok:

-	gazdaságfejlesztés
-	vonzó településarculat megteremtése
-	új térszerkezethez történő alkalmazkodás
XIV. Fejlesztési javaslatok

Az átfogó célokon keresztül a stratégiai célok megvalósítása egy rendkívül szerteágazó - kisebb-nagyobb részprogramok véghezvitelét igénylő - fejlesztési tevékenység-sorozattal történik. 
A fejlesztési javaslatok időtávlata változó, a rövid távú 1-2 év, a közép távú 4-5 év, míg a hosszú távú fejlesztések megvalósítását 15 év időtávlatra tervezzük. Természetesen ezek a lehetőségek tükrében módosulhatnak, ezért a koncepció felülvizsgálata időről-időre szükséges.

1. Gazdaságfejlesztés

A jelenlegi helyzetből adódóan Újszász gazdasági fejlettsége elmarad a kívánatostól. Az ipari tevékenység, a szolgáltatások és a turizmus alacsony jelenléte miatt az önkormányzat bevételei is szűkösek, mely hosszabb távon a település hanyatlásához vezethet. Ezt megelőzendő szükség van összehangolt gazdaságfejlesztésre, amely egyszerre képes mobilizálni a gazdasági és humán szférát. A település adottságait és lehetőségeit kihasználva elérhető egy olyan folyamatos fejlődés, amely jótékony hatást gyakorol a gazdasági szereplőkre, a vállalkozói szférára, növeli a foglalkoztatást, és a turizmusfejlesztés terén is előrelépést eredményezhet.

Ebből kifolyólag szükséges:

-  ipar- és vállalkozás-fejlesztés:
a) 	iparterület vagy ipari park kijelölése a 32. számú főútvonal vagy a 3122. számú Újszász – Abony összekötő út (4. számú főút abonyi elkerülő szakaszához közel) mentén. (rövid távú feladat)
b) 	munkahelyteremtés ipari beruházások ösztönzése révén; tőkevonzás (rövid és közép távú feladat)
c)	vállalkozás-fejlesztés tanácsadói háttér biztosításával, térségi együttműködés lehetőségeinek feltárásával (folyamatos feladat)
d)	piaccsarnok építése a Kossuth úton a jelenlegi piactér helyén (rövid távú feladat)

-	tájökológiai adottságokhoz alkalmazkodó, EU feltételeknek megfelelő mezőgazdasági struktúra kialakítása (horizontálisan és vertikálisan):
a) 	termelők kereskedelmi társulásának létrehozása környező települések megnyerésével vagy kistérségi együttműködés keretében; termelő – raktározó – feldolgozó – hűtő – értékesítő vertikum kialakítása (rövid és közép távú feladat)
b) 	alternatív mezőgazdasági formák ösztönzése – biogazdálkodás, kisállattenyésztés, méhészet (rövid és közép távú feladat)
c)	egyéb mezőgazdasági fejlesztési elképzelések: komposztálás, öntözésfejlesztés (rövid és közép távú feladat)
- humánerőforrás fejlesztés; információs társadalom feltételeinek, háttér infrastruktúrájának megteremtése:
a) 	internetes közösségi elérési hely kapacitás-bővítése, kábeltelevízió hálózat fejlesztése (rövid és közép távú feladat)
b) 	a Gimnázium és Műszaki Szakközépiskola által szervezett, a munkaerőpiacon piacképes szakképzések támogatása (folyamatos feladat)
c)	képzett munkaerő helyben tartása munkahelyteremtés és különféle kedvezmények nyújtása révén (rövid, közép és hosszú távú feladat)

- 	turizmusfejlesztés (átfedésben van a következő, 2. alfejezet célrendszerével):
a) 	turisztikai koncepció elkészítése (rövid távú feladat)
b)	információs- és utcanév-táblák kihelyezése, marketing tevékenység (közép távú feladat)
c)	turizmus háttér-infrastruktúrájának kialakítása (szállás- és étkezési lehetőség biztosítása, közlekedés feltételeinek javítása, rendezett környezet kialakítása) (közép távú feladat)
d)	turisztikai fejlesztési terület kijelölése (rövid távú feladat)a 
e)	turisztikai fejlesztési területen strand- és termálfürdő, valamint tanuszoda kialakítása (közép távú feladat)
f)	sportolási, kulturális és szórakozási lehetőségek biztosítása (folyamatos feladat)
g)	Parkerdő turisztikai célú kihasználása erdei iskola létrehozásával, tanösvény útvonal kijelölésével, a környezeti nevelés hátterének biztosítása miatt, táborok rendezése – mindez a szomszédos településekkel együttműködésben) (közép és  hosszú távú feladat) 
h)	vadász-, lovas-, falusi- és horgászturizmus fejlesztési lehetőségeinek megvizsgálása, és a kínálkozó racionális lehetőségek kihasználása (közép és hosszú távú feladat)
i)	településmarketing a fejlesztések által kínált lehetőségek tükrében (közép és hosszú távú feladat)

2. Vonzó településarculat megteremtése

A helyzetelemzés nyomán látható, hogy a település nem egy kisváros arculatát tükrözi, a közterületek elhanyagoltak, a település képe nem igazán vonzó az emberek számára. 
Egy lakható, esztétikus település életéhez szorosan hozzátartozik, hogy a zöldfelületi rendszer rendezett legyen, megvalósuljon az ember és a táj harmonikus együttélése. A társadalmi egyenlőtlenségeket minél hatékonyabban kell mérsékelni, meg kell oldani a roma kisebbség társadalmi integrációját, rendezni kell az utak, járdák állapotát, ösztönözni kell a fiatalok letelepedését és a képzett munkaerő helyben tartását, egészségügyi fejlesztésekkel pedig a lakosság életminőségét lehet javítani. 
Mindezek a programok a gazdaságfejlesztésre is visszahatnak, hozzájárulnak a turisztikai beruházások sikerességéhez.

Éppen ezért megoldásra váró probléma:

-		belterületi úthálózat felújítása, fejlesztési lehetőségei:
a) 	Deák Ferenc, Rákóczi és Felszabadulás utcák aszfaltozása (rövid távú feladat)
b)	több út felújításának előzetes terveztetése, pályázatbeadás előkészítéséhez (folyamatos feladat)
c)	Pálma, Tél, Szondi, Petőfi, Kárpát, Jókai és Nyár utak javítása, szilárd alap kialakítása (rövid és közép távú feladat)
d)	összes szilárd burkolat nélküli utcát alkalmassá kell tenni, hogy legalább az életmentő járművek oda be tudjanak menni; legalább zúzottkő alap készítése (rövid és közép távú feladat)
e)	szinte valamennyi utca útburkolatának felújítása (közép és hosszú távú feladat)
f)	nehézgépjármű forgalom korlátozása lehetőségének megvizsgálása, és egyes utcákban szükség szerinti bevezetése (rövid és közép távú feladat)
g)	közintézmények előtt parkolók terveztetése és kialakítása (rövid és közép távú feladat)
h)	közlekedésbiztonság javítása útburkolati jelek felfestésével, szükséges helyeken közlekedési táblák kihelyezésével (rövid és közép távú feladat)
i)	kerékpárutak vagy –sávok kialakítása a város főbb közlekedési útjai mentén és a turisztikai fejlesztési területen (közép és hosszú távú feladat)
j)	nehézgépjármű parkoló kialakítása (közép távú feladat)

-  	járdahálózat rekonstrukciója:
a) 	a járdahálózat felmérésének tükrében a legforgalmasabb és leginkább szükséges helyeken a rossz járdalapok cseréje, a járda újjáépítése, szélesítése (rövid és közép távú feladat)
b) 	Dózsa György úton járda kiépítése mindkét oldalon, első lépésben a vasútállomás és a gimnázium között (rövid és közép távú feladat) 
c) 	a Kertváros és a belterület között, a vasúti átjárónál lévő csomópont közlekedés biztonsági terveztetése, kialakítása a balesetveszély elkerülése érdekében; járda kiépítése, a Holt-Tápió felett gyaloghíd kialakítása (rövid és közép távú feladat)
d) 	a holtmedrek feletti gyaloghidak korlátjainak és járdalapjainak rekonstrukciója a balesetveszély elkerülése érdekében (rövid távú feladat)
e) 	valamennyi járdahiba kijavítása, a gyalogos közlekedés elvárható, városhoz illő biztosítása; akadálymentes közlekedés lehetővé tétele járdaszegélyek döntésével (közép és hosszú távú feladat)
 
-  	buszváró öblök kialakítása (rövid távú feladat)

-	 kerékpártároló és gépjárműparkoló kialakítása a vasútállomáson (közép távú feladat)

- 	műszaki infrastruktúra-fejlesztés:
a) 	közművesítettség igény szerinti fejlesztése (folyamatos feladat)
b)	kábel televízió hálózat kiépítésének javítása (rövid távú feladat)
c) 	lakossági kérelmek nyomán lámpatestek felszerelése a közvilágítás javítása céljából (rövid távú feladat)
	
- 	városközpont kialakítás:
a) 	városközpont lehatárolása, fejlesztésére alternatívák kidolgoztatása, és ennek tükrében részletes rendezési terv kidolgoztatása a városközpont fejlesztésére (rövid és közép távú feladat)
b) 	parkosítás, zöldfelületi rendszer rendezése, utcabútorok kihelyezése (folyamatos feladat)

- 	településszerkezetben történő változások:
a) 	új lakóterület kijelölése, telekalakítások, beépíthetőség szabályozása az új településrendezési terv készítése során (rövid távú feladat)
b) 	új lakóterületeken utcahálózat kijelölése, közművesítés, bérlakásépítés (közép és hosszú távú feladat)
c) 	jelenlegi úthálózatban történő változtatások (Kárpát út meghosszabbítása és kiépítése; Szekszárdi és Bajcsy-Zs. utak összekötése lehetőségének vizsgálata stb.) lehetőségének átgondolása, és beépítése a rendezési tervbe (rövid távú feladat)

-	 esztétikus zöldfelületi rendszer kialakítása:
a) 	parkosítás; padok, forgalomkorlátozó oszlopok, hulladékgyűjtő edényzet kihelyezése; esztétikus zöldfelületi rendszer kialakítása; épületek tájba illesztése konkáv növénysávok kialakításával (folyamatos feladat)
b) 	véderdősávok telepítése (közép és hosszú távú feladat)
c) 	szervezett gyomirtás (folyamatos feladat)

-	 temető rendezése:
a) 	stációk helyreállítása (közép távú feladat)
b) 	a főbb temetői utak aszfaltozása, parkolási lehetőség bővítése (rövid és közép távú feladat)
-	 EU-s előírásoknak megfelelő játszóterek kialakítása:
a) 	Nefelejcs úti játszótér rendezése, valamint új játszótér kialakítása a Rákóczi út végén (rövid távú feladat)
b) 	többi játszótér rendezése, újak kialakítása (Erzsébet krt, Lovastelep stb.) (rövid és közép távú feladat)

-	 környezetvédelmi intézkedések:
a) 	állati hulladék szervezett elszállításának megoldása, bekapcsolódás a kiépítés alatt álló regionális gyűjtőrendszerbe (közép távú feladat)
b) 	állattartás szabályozásának felülvizsgálatával a bűzhatás kiküszöbölése (rövid és közép távú feladat)
c)	195 ös hrsz-ú területen lévő régi szeméttelep rekultivációja (hosszú távú feladat)
d)	0151 hrsz-ú területen lévő szennyvíz- leürítőhely rekultivációja (hosszú távú feladat)

-	 bel- és csapadékvíz elvezető rendszer rekonstrukciója:
a) 	belvízelvezető- csatornahálózat rekonstrukciója az érintett vízügyi szervek közreműködésével (közép és hosszú távú feladat)
b) 	csapadékvíz elvezető árokrendszer kialakítása (rövid és közép távú feladat)

- 	intézmények felújítása:
a) 	ad hoc bizottság javaslattétele az általános iskola bővítésére, és az oktatási intézményrendszer reformjára a tervezhetőség állapotáig (rövid távú feladat)
b) 	a javaslat alapján annak megterveztetése, alternatívák figyelembevételével, majd kivitelezése (közép és hosszú távú feladat)
c) 	a könyvtár átmeneti jelleggel történő átköltöztetése a volt gyógyszertár épületébe, annak minimális átalakításával;  a jelenlegi könyvtárépület felújítása, és bővítése a Művelődési Ház számára kellő számú helyiség biztosításával (rövid és közép távú feladat)
d) 	a Polgármesteri Hivatal épületének átalakítása (közép távú feladat)

-	 egészségügyi fejlesztések:
a) 	központi ügyelet megoldása, és gyermekorvosi rendelő létesítése (közép távú feladat)
b)	a Kertvárosban körzeti orvosi rendelő és fiókgyógyszertár kialakítása (közép távú feladat)
c)	egészségügyi, szociális szolgáltatási koncepció megalkotása (rövid és közép távú feladat)

- 	sportcélú fejlesztések:
a)	sportpálya rendezése (rövid és közép távú feladat)
b)	fedett sportcsarnok építése és sportcentrum kialakítása (közép és hosszú távú feladat)

- 	civil szféra erősítése, szociális problémák kezelése:
a) 	civil szféra támogatása, mind nagyobb arányú bevonása a település életét befolyásoló kérdések megvitatásába (folyamatos feladat)
b) 	Szociális Otthon rekonstrukciója, végleges működési engedélyének megszerzése (rövid és közép távú feladat)
c) 	a szociális ellátást biztosító intézményi hálózat működési feltételeinek javítása, új épületegyüttes kialakítása (közép és hosszú távú feladat)
d) 	cigány kisebbség számára háttérintézmény létrehozása (közép és  hosszú távú feladat)
e)	nehéz helyzetű társadalmi rétegek felzárkóztatásának segítése, foglalkoztatás biztosításával (folyamatos feladat)

-	 természeti és épített értékek helyi védelem alá vonása, fenntartása és megőrzése (folyamatos feladat)

3. Új térszerkezethez történő alkalmazkodás

Magyarország Európai Uniós csatlakozása új feladatokat ró az egész ország, és benne településünk számára is. Új térszerkezet alakul ki, Újszász városa az Észak- Alföldi Régióhoz, azon belül a Szolnoki kistérséghez tartozik. Ez az új, közigazgatásban is megjelenő struktúra a meglévő társadalmi és gazdasági kapcsolatrendszer mellett teljesen új kapcsolatokat és térpályákat fog eredményezni. 
Újszásznak elemi érdeke az, hogy ezeket a folyamatokat helyesen értelmezve minél intenzívebben kapcsolódjon be a térségi és európai folyamatokba, keresse és találja meg a Központi régióval való kapcsolattartás lehetőségeit. A város a kistérség kapuja lehet a Jászság és a Tápiómenti területek irányába.
Az átfogó fejlesztési célokon keresztül a humánerőforrás fejlesztésével, és az információs társadalom kiépítésével mindez a folyamat csak erősödni fog.
A lehetőségek elszalasztása rendkívül hátrányos következményekkel járhat, hosszú távon Újszász elszigetelődését eredményezheti!

Ezt megelőzendő az alábbi feladatok végrehajtására van szükség:

- 	Szolnoki agglomerációs folyamatban történő intenzív részvétel, összehangolt gazdaság-fejlesztési program, és a belső kapcsolatok erősítése (folyamatos feladat)

- 	újonnan kialakuló közlekedési – gazdasági tengelyhez (Hatvan-Jászberény- Szolnok- Kunszentmárton- Szentes) történő alkalmazkodás: (folyamatos feladat)

a) 	a 3122. számú abonyi összekötő út rekonstrukciója, a 4. számú főút felé történő kapcsolat biztosítása érdekében
b) 	az úttal párhuzamosan kerékpárút kiépítése
c) 	kerékpárút kiépítése a Zagyva gát tetején (Szolnok-Újszász-Jászság irányban)
d) 	átmenő forgalom kiszolgálására települő szolgáltatások biztosítása (benzinkút, pihenő, információs táblák, étkezési lehetőség stb.)
 
- 	Európai Uniós csatlakozás kihívásaira felkészülés: (rövid és közép távú feladat)

a)	lakossági tájékoztatás, pályázati rendszerek megismerése, jogharmonizációs teendők végrehajtása stb.

XV. A koncepció megvalósítását segítő humán és
intézményi háttér

A településfejlesztési koncepcióban megfogalmazott stratégiai célok végrehajtásában érintettek köre igen szerteágazó. Azon túlmenően, hogy az elképzelések megfogalmazását, a koncepció elfogadását a képviselő-testület, illetve az illetékes szakbizottság megtette, a kapcsolódó feladatok, projektek végrehajtása összehangolt munkát igényel. Ennek középpontjában az önkormányzat áll, amely a célok megvalósításához nagy segítséget igényel a Polgármesteri Hivatal valamennyi érintettjétől. Elengedhetetlenül fontos a kapcsolattartás a helyi civil szervezetekkel, rajtuk és más utakon keresztül pedig a lakossággal. Természetesen nem hagyható figyelmen kívül a vállalkozói szféra és a gazdaság más szereplőinek véleménye, illetve dinamikus bekapcsolásuk a végrehajtási folyamatba.
A település határain túlnyúló programok esetében pedig különböző mélységű, de összehangolt térségi együttműködés szükséges.

Mindezek mellett a koncepció megvalósulását nagy mértékben befolyásolja az önkormányzat és a város anyagi, szakmai és egyéb háttere, éppen ezért válik szükségessé a koncepció időszakos áttekintése, általában 2 évenként, de választási ciklusonként nagyobb felülvizsgálata indokolt.

A terület- és településfejlesztéshez kapcsolódó intézményrendszer megyei középpontja a Jász- Nagykun-Szolnok Megyei Területfejlesztési Tanács és munkaszervezete, a JNSZ Megyei Területfejlesztési Ügynökség Kht. Fontos koordinációs szerv a JNSZ Megyei Önkormányzat Hivatala Térségfejlesztési Iroda, továbbá az együttműködésekbe bevonható több alapítvány, amely a gazdasági szereplők számára biztosít tanácsadói hátteret. 

Regionális szinten kiemelkedő szerepe lehet az Észak- Alföldi Regionális Vidékfejlesztési Irodának és az Észak- Alföldi Regionális Fejlesztési Tanács és Ügynökségnek, valamint több más szervezetnek.

Az Európai Uniós csatlakozás kérdéseiben az illetékes minisztériumok mellett az Európai Tájékoztatási Központ (ETK) és a megyei tájékoztatási irodák nyújthatnak hasznos információkat.

A helyzetelemzéshez felhasznált források:

-	 	Újszász város településrendezési tervének vizsgálata (Településrendezési és Műszaki Társulás – 2002. december)
-	 	A Szolnoki kistérség települési környezetvédelmi programja – Újszász (Hazai Térségfejlesztő Rt. – 2001. augusztus)
-	 	Fehér Judit: Újszász város elemzése szociológiai metszetek mentén (szakdolgozat – 2001.)
-	 	Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Statisztikai Évkönyv
-	 	Tájékoztató az újszászi munkanélküliség alakulásáról 2002-ben (JNSZ Megyei Munkaügyi Központ Szolnoki Kirendeltsége)
-	 	települési és önkormányzati adatok

Újszász Város Településfejlesztési Koncepciója